Децентралізація (реформа місцевого самоврядування) почалася в Україні чотири роки тому. Її суть - передати повноваження від центральної влади місцевим радам, як це свого часу зробили в Польщі. Разом з повноваженнями невеликі міста і села отримали і гроші. Більше - у сюжеті "Настоящее время".
Щоб здобути самостійність і отримувати більше грошей для розвитку, села і невеликі міста, розташовані по сусідству, повинні об'єднатися і створити територіальну громаду.
В одній громаді може бути і три, і десять населених пунктів - кількість закон не обмежує. Люди обирають голову громади, держава це фіксує і передає громаді право самостійно вирішувати, куди і на що витрачати гроші.
Фінансів стає більше за рахунок платників податків. Якщо раніше підприємства, розташовані на території цих сіл і міст, платили податок на доходи до держбюджету, то тепер 60% цих грошей залишається на місцях. Чим більше на території громади підприємств, тим більше її бюджет. Села, які не об'єдналися, податок не отримують.
У Житомирській області, в 170 км від Києва, в сільській школі ще рік тому не було ні води, ні туалету, ні централізованого опалення. У кожному класі стояла піч, у якій діти грілися по черзі.
"Один урок - одні дітки сиділи за партами, щоб спинку погріти біля груби, а потім змінювалися. Ось так ми і обігрівалися. А на іншій стіні все памороззю покривалося", - розповідає вчителька Наталія Гриневич.
Тепер в школі батареї, туалет і вода з крана. Голова села говорить, що відремонтувати приміщення вдалося завдяки децентралізації. Вперше за роки незалежності України в селі на це з'явилися гроші.
Людмила Мала, голова однієї з таких громад в Житомирській області. За її словами, після децентралізації бюджету об'єднаних сіл виріс в 10 разів. Зараз громада сама стала розпоряджатися тими грошима, які раніше йшли до державного бюджету. "Звичайно ж, це основне, в чому ми виграли, об'єднавшись. Навіть ті села, які були зовсім закинуті, відчули себе повноцінними", - говорить Людмила Мала.
На старті реформи села об'єднувалися неохоче, розповідає директор з науки та розвитку Інституту громадянського суспільства Анатолій Ткачук: "Це зовсім інші гроші, ними треба вміти розпоряджатися, а досвіду немає, кадрів немає. І ось ці перші місяці було дуже складно".
За перший рік реформи в Україні об'єдналися 159 громад. Незабаром села і невеликі міста почали спостерігати, як розвиваються сусіди, і до 2018 року громад стало більше чотирьох сотень. Зараз їх уже 876.
За словами Прем'єр-міністра Володимира Гройсмана, вже 68% українців живуть в умовах об'єднаних громад. "Мета децентралізації - зробити маленькі міста і села повністю фінансово незалежними від центрального бюджету, щоб за розвиток регіону відповідала місцева влада, і люди не звинувачували у всіх бідах президента і уряд", - говорить прем'єр.
На баланс громад передають навіть соціальні об'єкти, наприклад, державні лікарні, школи, садочки, і тепер місцеві ради можуть самі зменшувати або збільшувати штат працівників і регулювати їх зарплати.
Юрія Бова, голова Тростянецької об'єднаної територіальної громади, взяв на баланс уже 6 дитячих садків, 7 шкіл, стадіон, бібліотеку і лікарню, де вперше за 30 років роблять капітальний ремонт. В децентралізації він бачить одні плюси.
"Раніше, коли все це було на балансі держави, скажу чесно, державі було потрібно, щоб педагог проголосував на виборах за цього президента чи когось ще, - це була адміністративна вертикаль. Що потрібно було зробити? Задобрити цього педагога: дати йому премії , дати йому зарплати - і в принципі все. А які там умови в учнів, яка там їдальня, актовий зал, спортзал - нікого не цікавило. Зараз це розгортається в іншу сторону ", - говорить голова Тростянецької громади.
За його словами, зараз адміністративна вертикаль не впливає на ці процеси. А завдання місцевих рад - підвищувати якість навчання, а не розбазарювати гроші на премії, вважає Бова. "Якщо ваша територія не розвивається, то просто на місцях сидять випадкові люди", - упевнений він.
Через випадкових людей на місцях деякі об'єднані громади розвиваються не так успішно, підтверджує експерт з децентралізації. Одні голови громад об'єднують занадто мало сіл, де майже немає підприємств, відповідно, бюджету на розвиток не вистачає. Інші витрачають гроші не туди, підтверджує невдалі випадки Анатолій Ткачук, директор з науки і розвитку Інституту громадянського суспільства.
"Є деякі громади, де набрали дуже великий штат працівників: є голова громади, у нього три заступники, плюс там 80 чи 100 чоловік працює в апараті. І це на громаду десь в 12 тисяч населення! Звичайно, при таких умовах велика кількість грошей витрачається на зарплату, а не на розвиток ", - наводить приклад Ткачук.
За даними Кабінету Міністрів України, 70% всіх об'єднаних громад поки дотаційні - держава покриває витрати на утримання соціальних об'єктів або дає гроші на формування апарату нової громади. У минулому році на це пішло більше $ 44 млн з держбюджету країни.
У планах уряду - до 2020 року створити об’єднані громади на всій території України. Поки процес об'єднання сіл і міст добровільний, але вже в наступному році влада планує примусово приєднати до громад населені пункти, що залишаються поза реформою. Крім того, уряд пропонує залишати громадам не 60% прибуткового податку, а всі 100%. Однак цю ідею повинен ще розглянути парламент.
Поділитися новиною:
06 вересня 2024
«DECIDE: ВІДБУДОВА»: в ліцеї Ріпкинської громади облаштували сучасне укриття
«DECIDE: ВІДБУДОВА»: в ліцеї Ріпкинської...
У ліцеї Ріпкинської громади, що на Чернігівщині, відтепер є сучасне укриття, яке стане безпечним та комфортним...
06 вересня 2024
Огляд нових змін до закупівельного законодавства. Закупівля робіт (запис вебінару)
Огляд нових змін до закупівельного...
Програма USAID DOBRE провела вебінар на тему: «Огляд нових змін до закупівельного законодавства. Закупівля робіт»....
06 вересня 2024
Житомирська область та американський штат Індіана підписали меморандум про співпрацю
Житомирська область та американський штат...
Президент України Володимир Зеленський у Києві зустрівся з губернатором штату Індіана (США) Еріком Холкомбом. У...
06 вересня 2024
Олексій Кулеба окреслив основні засади роботи
Олексій Кулеба окреслив основні засади роботи
Продовження реформи місцевого врядування з посиленням ефективності управління, координації та взаємодії в умовах...